Envia per correu-e aquest* Article
|
Notícies :: mitjans i manipulació : especulació i okupació |
De Nova Orleans o de Vladivostok, els pobres pobres són
|
|
per CRUILLA |
23 abr 2006
|
Iniciem el nostre repàs mensual comentant alguns articles d’actualitat internacional. Primer de tot, recomanem llegir l’article d’Edward Herman, titulat Attention Medias! |
(http://www.michelcollon.info). El subtÃtol ens avança perfectament el que hi trobarem: 12 principIs de propaganda de guerra "appliqués" a l’Iran. Herman descabdella els mètodes de propaganda que el govern nord-americà aplica per legitimar una possible agressió contra Iran, els mateixos mètodes que havia assajat a l’Iraq. El més esfereïdor és que els funciona: Herman ens recorda que el 47% dels nord-americans ja s’ha empassat que l’Iran suposa una greu amenaça pels Estats Units.
No tothom delira, és clar. Per a centenars de milers de negres de Nova Orleans, l’amenaça més temible segueix anomenant-se Bush, i els polÃtics i les grans empreses que hi estan conxorxats. A Who is killing New Orleans? (The Nation, www.thenation.com), Mike Davis denuncia com després de sis mesos del pas del Katrina, encara resten 125.000 habitatges buits, la majoria pertanyents a la comunitat afroamericana. Aquesta circumstà ncia és aprofitada per l’elit blanca, encapçalada dels republicans, per refer Nova Orleans al seu gust: han desmantellat l’escola pública, han clausurat el Charity Hospital i han posat la reconstrucció selectiva de la ciutat en mans de grans corporacions vinculades als republicans, les quals s’enduen un pastÃs de 2 mil milions de dòlars en contractes federals, malgrat les protestes dels contractistes locals.
Sobre els nous desastres naturals que vindran, el també nord-americà Michael Klare explica a Les prochaines guerres auront pour enjeu les ressources “naturellesâ€? (www.alencontre.org) que els governs brità nic i estatunidenc es preparen per a un món on les tensions pels recursos escassos (petroli, aigua, terra cultivable...) derivaran en guerres. Després d’analitzar unes declaracions del secretari de Defensa brità nic i l’informe secret del Pentà gon sobre el canvi climà tic de 2003, Klare conclou a tall d’advertència: “La superioritat militar pot aportar la il·lusió d’un avantatge en els conflictes futurs pels recursos vitals, però no pot protegir-nos dels desastres naturals provocats pel canvi climà tic. És cert que podem estar més tranquils que els habitants d’Haità o de Mèxic, però tot i amb això patirem tempestes, huracans i inundacions. I quan els nostres aliats comercials se submergeixin en el caos, deixarem de rebre’n aliments, matèries primeres i energia. PodrÃem garantir durant un temps part d’aquestes provisions a través dels soldats que tenim a les bases militars en aquests països, però, a la fi, el preu a pagar tant en sang com en diners ens acabarà destruint també a nosaltresâ€?.
I dels Estats Units anem a Rússia, on milers de persones a Vladivostok, Moscou o Novossibirsk es mobilitzen contra la nova llei d’habitatge que va entrar en vigor el passat 1 de gener i que té per objectiu privatitzar el parc immobiliari municipal. Carine Clément, a La montée du mouvement pour le droit au logement (http://www.alencontre.org) narra la dramà tica situació a què s’enfronten uns 20 milions de residents. En situació semblant viuen desenes de milers de gitanos a la Gran Bretanya, una minoria que tradicionalment ha estat objecte de prejudicis i d’agressions racistes. Aquests dies, el centre del conflicte se situa al poblat nòmada gitano de Dale Farm, al terme de Basildon. El govern municipal, del Partit Conservador, vol enderrocar aquest campament, creat fa més de 30 anys i habitat per un miler de gitanos. L’Aliança Internacional per l’Habitatge crida a la solidaritat internacional per deturar el desallotjament, que qualifica de neteja ètnica. En trobareu més informació a http://iai.opencontent.it. |
Mira també:
http://www.illacrua.net/ |
![](http://barcelona.indymedia.org/images/licenses/norights.gif) This work is in the public domain |
Ja no es poden afegir comentaris en aquest article.
Ya no se pueden añadir comentarios a este artículo.
Comments can not be added to this article any more