|
Notícies :: criminalització i repressió |
Europo, Frontex, EDA... la "seguretat" d'Europa
|
|
per negreverd Correu-e: negreverd ARROBA nodo50.org (no verificat!) |
18 gen 2017
|
La “seguretat” dels estats i de la UE es basa sobretot en tres agències: l’EUROPOL (la Interpol europea), FRONTEX (els ·guardians” de les fronteres exteriors) … i l’Agencia Europea de Defensa (EDA)… acompanyades per una constel·lació d’altres organismes com la EMCDDA, European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (drogues), la EUIPO, European Union Intellectual Property Office (Drets “intel·lectuals” i de marca), la European Union Agency for Network and Information Security, ENISA (seguretat de xarxes), la European Police College, CEPOL, de formació dels cossos policials... |
Les funcions d’aquestes agències son:
EUROPOL.
-Recolzament sobre el terreny a les operacions dels cossos i forces de seguretat.
-Central d’intercanvis d’informació sobre activitats delictives.
-Centre de coneixements especialitzats en matèria d’aplicacions de la llei.
FRONTEX.
-Anàlisi de riscs sobre la seguretat de les fronteres.
-Operacions conjuntes i resposta ràpida.
-Investigació i intercanvi d’informació.
-Formació, normes comunes de formació.
-Retorn conjunt de emigrants i coordinació d’operacions de retorn.
EDA (Agencia Europea de Defensa).
-Impulsar la capacitació en defensa dins de la UE.
-Promoure la cooperació en matèria d’armament.
-Consolidar la base tecnològica i industrial de la defensa.
-Crear un mercat europeu competitiu en matèria de defensa.
-Fomentar la investigació per enfortir el potencial tecnològic i industrial en l’àmbit.
EURPOL es va crear el 1995, FRONTEX es va crear el 2002 i finalment la EDA es va crear el 12 de juny de 2004... queden clares las prioritats en cada moment i com van apareixent.
L’Agència Europea de defensa, des de la seva fundació el 2004, ha mantingut un perfil baix, a Europa els temes militar basculaven i basculen sobretot al voltant de la OTAN i, no tant, al voltant de la Unió Europea Occidental.
El tema militar, els exercits, son un tema molt sensible “nacionalment”, els militars estan disposats a col·laborar entre ells i participar en organismes conjunts, intercanviar fins uns cert punt, però en absolut a estar sota l’autoritat de la UE (els eurocrates), per això la OTAN acompleix el paper, fins un cert punt, del quimèric exercit europeu.
Això quedava reflectit en els pressupostos d’aquestes agències i en el nombre de personal, que en aquest sector (la seguretat) està esbiaixat vers a tècnics altament qualificats (analistes sobretot) més que per els buròcrates clàssics de la UE.
Així per exemple la EDA tenia el 2016 un “modest” pressupost de 30,5 milions d’euros, mentre que FRONTEX, supera de llarg els 254 milions i EUROPOL 102,2 milions.
EUROPOL te un aplantilla 940 persones (més 48 enllaços, 24 d’ells d’agències USA), FRONTEX en te 315... 315?... ens amaguen un nombre molt important d’enllaços, assessors i agents sobre el terreny, el nombre real s’acostarà al de EUROPOL, de fet durant 2016 es parlava de duplicar el personal (sense contar la neonata Guardia de Fronteres Europees amb 1.500 efectius... de moment) i la EDA en te sols 130...
El comodí de l’antiterrorisme yijadisme, junt amb l’amenaça d’en Trumb de reduir els recursos destinats a la defensa d’Europa (amenaces instrumentals i instrumentalitzades), han permès que en el pressupost de la UE per 2017 figuri per primera vegada una partida destinada a la investigació militar, una partida “modesta”, de 25 milions d’euros, que al llarg dels propers 3 exercicis pujaran als 90 milions.
L’import de 90 milions és força “tímid” per correspondre a un projecte de finançament europeu. De tota manera s’ha de tenir en conte que el sector de la defensa te una presència molt més important del que sembla a través de programes i projectes de doble o triple us, com és el cas del projecte de geoposicionament per satèl·lit GALILEU, que ha necessitat la inversió de uns 5 mil milions d’euros (!!!).
Les tres agències EUROPOL, FRONTEX i EDA de fet estan íntimament interconnectades i bona part dels projectes d’investigació europeus de les dos primeres son aplicables als interessos de la EDA.
Més info:
http://negreverd.blogspot.com.es/2016/11/tensor-la-ue-i-les-seves-polici
http://negreverd.blogspot.com.es/2016/10/muralles-murs-tanques-i-fronter
http://negreverd.blogspot.com.es/2014/11/brutalitat-tic-tecnologies-de-l
http://negreverd.blogspot.com.es/2014/05/els-serveis-de-seguretat-de-les
Els plans de recerca de la UE en seguretat.
La UE ha finançat fins ara les investigacions en política de seguretat a traves de dos instruments, el setè Programa Marc (ja acabat) i ara mateix l’horitzó 2020 (H2020). En total una pila de milions destinats a investigar i dinamitzar el sector de la seguretat a Europa.
El finançament a través del 7e Programa Marc.
Va ser el principal instrument de finançament d’investigació comunitària durant el període 2007/2013, centrat en 4 programes específics: cooperació, idees, persones i capacitats. Va comptar amb un pressupost de 50.521 milions de €.
Prenent com a base les dades publicades a https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/pol, podem dir que els temes de seguretat van suposar 1.740 milions, un 3,4% del total.
D’aquests 1.740 milions, 322 es van dedicar al tema de fronteres (un 19%), mentres a a crim, organitzat, terrorisme, cybercrim i temes diversos (sobretot comunicacions) es van invertir 529 milions.
S’ha de tenir en conte que en el repartiment dels ajuts hi ha un tema de proporcionalitat territorial (han d’abastar tots els països) i de recolzament dels països nouvinguts i que això fa que hi hagin projectes petits per repartir més, per això és interessant separar els projectes de més de 10 milions (els pesos pesants).
El projectes de més de 10 milions suposen un 47% del pressupost total (els 1.740 milions), d’aquests, a temes de fronteres, estaven destinats 247 (un 30% del pressupost destinat a projectes de més de 10 milions).
El finançament a través de la Horitzó 2020.
L’Horitzó 2020 (H2020) és el programa de finançament de projectes d’investigació i innovació per diverses àrees temàtiques, amb 80.000€ de pressupost per el període 2014/2020.
El programa H2020, te, dins la línia “Reptes Socials” la temàtica de Societats Segures. Els objectius de la temàtica son:
-Lluita contra la delinqüència, el tràfic i el terrorisme.
-Protegir i millorar la resilència d’infraestructures, cadenes de subministrament i de transport.
-Enfortir la seguretat de fronteres terrestres i marítimes.
-Millorar la seguretat cibernètica.
-Augmentar la resiliència front crisis i desastres.
-Garantir la “privacitat i la llibertat”.
-Millorar l’estandarització i la interoperatiovitat.
Val a dir que en l’objectiu primer s’inclou “la comprensió i lluita contra les idees i creences del terrorisme”.
El repartiment de la pluja de milions a partir d’ara s’estructura en 177 milions per el 2017 i 880 milions entre el 2018 i el 2020 (162,2 el 2016, 217 el 2015 i 205 el 2014). El tros de pastis més gros que queda és el de 2017/2020, hi han línies prioritàries de finançament, centrades en tecnologies “disruptives” i emergents:
-Seguretat de les fronteres externes. Sistemes autònoms de control (per exemple drons de patrulla fronterera).
-Lluita contra el crim i contra terrorisme. Sistemes autònoms de detecció i aplicació.
-Societats segures i resilients. Us de sistemes autònoms i intel·ligents (robots, drons, sensors) per emprar-los en detecció i resposta.
De moment han estat publicats els resultats de la convocatòria 2015, https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/pol , dels 167 milions distribuïts la part del lleó se l’emporta la “gestió de crisis” (68 milions el 41%), mentre que el control de fronteres baixa, respecte al 7PM, a un “modest” 10% i un apartat que no apareixia al 7PM, el de Agències d’Aplicació de la Llei (Forces d’Ordre Públic), ocupa més o menys el seu lloc, amb 31 milions (19%).
Sembla que d’una manera o una altra (amb un nom o un altra), la gestió de crisis i les diferents Agències de Policia s’emporten de moment la major part (104,8M€, un 63% del total) i això caldria sumar el 10% del control de fronteres.
De tota manera es tracta de dades molt parcials que caldrà veure si es mantenen, és molt possible que, temes com les fronteres, vegin augmentar la seva part.
Podem treure algunes conclusions de tot plegat:
1.-Cada cop sembla que es vol avançar més vers un exercit, una indústria i un mercat de la “defensa” europeus.
2.-En un futur les inversions en I+D+i en “defensa” augmentaran.
3.-Les inversions en investigació en temes militars, policials i fronterers aniran augmentant.
4.-Cada cop més, es cerquen sistemes autònoms de vigilància i detecció, sobre el terreny i a la xarxa.
5.-Dins l’apartat de “detecció” pren força la vigilància d’idees i creences.
6.-El jihadisme és una excusa de fons (si no s’inventarien un altra) que permetrà enfortir els sistemes de control social (cada cop més automàtics i automoatitzats).
7.-El control de les fronteres “externes” és i serà un tema prioritari.
Al mateix temps en que el “ideal” de la unitat d’Europa pateix cops més forts a nivell ideològic, afectiu i social, no hi ha euroescèptic que no sigui partidari de la euroglobalització en matèria policial i de defensa. Segurament la “Europa social” (llibertat de treball, només per els europeus, fronteres obertes, per ciutadans europeus, igualtat de drets, per europeus és clar...) estigui acabada, però l’Europa de policies, militars i guardes de frontera sembla més forta que mai.
Més info, gràfics i taules a www.negreverd.blogspot.com |
![](http://barcelona.indymedia.org/images/licenses/norights.gif) This work is in the public domain |