|
|
Notícies :: globalització neoliberal |
El tercer FSE: oportunitats i reptes per als moviments socials europeus
|
|
per esther vivas |
07 oct 2004
|
Del 14 al 17 d’octubre se celebrarà a Londres el tercer Fòrum Social Europeu (FSE), després que el primer i el segon es portessin a terme a Florència i a París respectivament. Els organitzadors esperen superar la xifra de 50 mil participants de l’última edició i avançar en el procés de construcció del FSE. |
Londres, com a ciutat amfitriona, serà un escenari simbòlic. Capital del paÃs europeu que ha estat capdavanter en l’aplicació de les polÃtiques neoliberals des del començament dels anys vuitanta sota el govern de Margaret Thatcher, i, en l’actualitat, amb Tony Blair, ferm aliat en polÃtica exterior dels Estats Units en la guerra de l’Iraq són elements que no fan res més que augmentar la importà ncia polÃtica de la cita. Els debats i les mobilitzacions que es portaran a terme, tot i la perspectiva global, tindran en el seu punt de mira la polÃtica de Blair, tant a nivell estatal (privatització dels serveis públics, retallada de drets socials...) com el seu suport a “la guerra global i permanent contra el terrorismeâ€? de George W. Bush.
En aquesta tercera edició la denúncia de la guerra i de l’imperialisme tindrà un paper central, tant per les pròpies caracterÃstiques del moviment a Londres, com per la proximitat de les eleccions als EUA, el 2 de novembre, i la situació que es viu a l’Iraq i a Palestina. A banda, un altra eix central dels debats serà la lluita contra el neoliberalisme i la denúncia de l’Europa del Capital i de la Constitució Europea, la qual serà firmada pels caps d’estat de la Unió Europea el 29 d’octubre a Roma i ratificada a posteriori pels diferents països membres. Aquests dos grans temes centraran bona part dels debats i seran determinants a l’hora d’establir el calendari d’accions de mobilització.
Programa i activitats
El programa i l’estructura del Fòrum experimentaran algunes variacions significatives respecte a les edicions anteriors. El nombre de conferències i plenaris es reduira de forma important per tal de donar més ressò als seminaris i als tallers, els quals tindran un format que faciliti el debat i permeti la concreció dels temes. La forma de seleccionar els ponents també ha sofert modificacions. Si l’any passat el criteri fou sobretot per quotes nacionals, aquest any s’ha elegit un nombre significatiu de ponents a través de xarxes i coalicions internacionals. Dels 120 ponents a elegir per a les diferents conferències, 20 són de fora d’Europa, 60 són elegits per quotes nacionals i 40 són elegits per xarxes internacionals. En principi hi ha una voluntat clara de reduir el nombre de ponents per sessió i aconseguir un 50% de paritat de gènere. Però aquests criteris també han estat presents a priori en les anteriors edicions i no s’han complert. Quan es redacten aquestes lÃnies, el programa encara no està del tot tancat, per tant haurem d’esperar per veure si aquest cop la reducció de ponents i la partitat de gènere és una realitat.
En total es portaran a terme 36 grans plenaris-conferències i 180 seminaris. Una xifra final resultat d’un esforç importantÃssim de sÃntesi i de fusió de les més de 650 propostes de seminaris que es van rebre i que, evidentment, per raons logÃstiques i per tal d’evitar repeticions de temes, s’han vist drà sticament reduïdes. Aquestes conferències i seminaris s’agrupen en sis grans eixos temà tics: guerra i pau; democrà cia i drets fonamentals; justÃcia social i solidaritat; globalització al servei de les multinacionals versus globalització en benefici de tots; contra el racisme, la discriminació i l’extrema dreta; i crisi del mediambient, contra el neoliberalisme i per una societat sostenible.
Les activitats aquest any estaran concentrades en dos espais, a diferència del Fòrum de l’any passat on la dispersió geogrà fica en quatre recintes va dificultar molt el desplaçament i va crear una sensació de fragmentació i disgregació. Aquest any, la major part de les activitats es portaran a terme a l’Alexandra Palace, i aquells activitats que no hi tinguin cabuda es faran a Bloomsbury, a vuit parades de metro del recinte principal.
En el marc del FSE, a banda dels seminaris i les conferències, s’hi realitzaran d’altres activitats “autorganitzades�, assemblea de dones, trobades de fòrums locals, etc. Pel que fa a les activitats “auto-organitzades�, aquestes estaran obertes a totes les persones que participen al FSE i s’integraran en el programa oficial, si aixà ho desitgen els seus promotors, amb l’objectiu d’afavorir la relació entre el programa oficial i les activitats autònomes.
El dissabte 16, al matÃ, es preveu la celebració d’una assemblea de dones, que suposa un pas endavant respecte a l’edició anterior quan l’assemblea de dones no es va incloure en el programa del Fòrum i es va celebrar un dia abans que aquest comencés. Esperem que d’aquesta manera el tema de gènere s’inclogui definitivament en el si del procés del FSE.
A més, també es portarà a terme una assemblea de fòrums socials locals a nivell europeu. Una assemblea que es planteja amb l’objectiu d’intercanviar experiències, millorar el coneixement mutu i augmentar la coordinació.
Assemblea de moviments socials i manifestació
El diumenge 17, al matÃ, se celebrarà l’Assemblea de Moviments Socials. Una trobada fonamental per als moviments d’Europa i que en edicions anteriors ha llançat dates de mobilització tan importants com ara el 15 de febrer com a jornada global contra la guerra.
A ParÃs, les principals dates aprovades hi van ser la jornada del 20 de març contra l’ocupació de l’Iraq, impulsada inicialment per part del moviment antiguerra nord-americà , i la campanya contra la Constitució Europea. Aquesta última, però, amb la modificació del calendari oficial de l’aprovació de la Constitució Europea va quedar en un segon terme. A ParÃs també d’hi van constituir xarxes especÃfiques (en defensa de la sanitat pública, l’ensenyament...) i es van llançar jornades de protesta temà tiques com la del 31 de gener del 2004 en defensa dels “sense-papersâ€?. El balanç d’aquestes iniciatives ha estat molt desigual i irregular però, de totes maneres, és evident que cal avançar en aquest sentit i augmentar i aprofundir la coordinació entre aquestes xarxes.
En la propera assemblea de moviments socials dos reptes clau són millorar la coordinació entre els moviments a escala europea i aprovar un calendari comú de mobilitzacions que permeti enfortir el moviment de resistència a la globalització.
D’un cantó, és fonamental millorar el funcionament de l’assemblea en el marc del FSE per tal que sigui realment una suma d’assemblees sectorials i de propostes aprovades per diferents campanyes. A la vegada, cal millorar la coordinació dels moviments socials en el transcurs de tot l’any per tal que aquesta assemblea de moviments no quedi tan sols com un fet puntual. Cal avançar cap a una assemblea que sigui resultat d’un procés de coordinació dels diferents col•lectius al llarg de l’any i que permeti enfortir el treball de les xarxes temà tiques i que, per tant, reforci el teixit i l’organització local d’aquells sectors socials resistents al neoliberalisme i a la globalització.
De Londres haurÃem de sortir amb noves dates de mobilització entorn de les grans campanyes que aquest proper curs es centraran en la qüestió de la guerra i la Constitució Europea. Al mateix temps, és necessari aprovar accions especÃfiques que permetin la coordinació internacional de lluites concretes.
El diumenge 17, a la tarda, tindrà lloc la manifestació que posarà el punt i final als quatre dies del Fòrum. Aquest serà l’acte de mobilització més important celebrat en el marc del FSE i tindrà com a eix principal la denúncia de l’ocupació de l’Iraq i de Palestina. Les pròpies caracterÃstiques del moviment brità nic, la situació actual a l’Orient Mitjà i a l’Iraq, aixà com la proximitat de les eleccions nord-americanes, faran del tema de la guerra un element clau. A més d’això, la manifestació inclourà d’altres elements de protesta com ara la crÃtica a la Constitució Europea, la precarització del mercat de treball, la creixent privatització dels serveis públics, l’augment de la precarietat, la reivindicació dels drets dels immigrants, etc.
Esperem que aquesta propera cita a Londres ens permeti avançar en la coordinació del moviment de resistència a la globalització a escala europea i sigui un pas endavant pel moviment anticapitalista.
La XMG mobilitza de cara al Fòrum
Des de Barcelona, la Xarxa de Mobilització Global (XMG) coordina la participació d’aquells catalans i catalanes que vulguin assistir a la tercera edició del FSE a Londres. De moment, s’han reservat unes 500 places d’allotjament per a totes aquelles persones de Catalunya que hi participin i la data d’inscripció estarà oberta fins els dies abans que s’inauguri la cita.
A diferència d’anys anteriors, en aquesta ocasió la XMG no organitza autocars al FSE a causa de la distà ncia entre Londres i Barcelona, que supera amb escreix la de ParÃs o Florència. En aquest sentit, sembla difÃcil arribar a la xifra de 2.200 participants a ParÃs, en el segon FSE, o els mil de Florència, en la primera edició. De totes maneres, la XMG coordinarà l’assistència d’aquelles persones que ho desitgin amb la inscripció al FSE, la recerca d’allotjament gratuït (la delegació catalana dormirà en els mateixos centres –amb sac i estoreta), en la rebuda dels participants amb punts informatius al centre de Londres i en l’organització d’assemblees. Per la seva banda, els participants hauran de comprar prèviament el seu bitllet d’avió (es recomana mirar ofertes o companyies de baix cost, però els sindicats han cridat a boicotejar Ryanair). Per més informació podeu visitar la web: www.xarxaglobal.net o bé trucar al telèfon 617817336.
A Barcelona, el dissabte 2 d’octubre la XMG organitza al CCCB una jornada que sota el tÃtol “Fòrum Social Europeu. Contra la guerra, el racisme i les privatitzacions!â€? debatrà , en el conjunt dels sis seminaris programats, al voltant dels eixos centrals del FSE. Amb aquesta trobada, tal i com ja es va fer l’any passat, es busca apropar el FSE i tenir l’oportunitat de debatre també aquà sobre aquells temes que són claus pel moviment de resistència a la globalització.
D’un altre cantó, el diumenge 3 d’octubre l’Assemblea de Resistències, la Campanya contra la Constitució Europea, la Plataforma Aturem la Guerra, la Xarxa Solidà ria contra els Tancaments i la Precarietat i la Xarxa de Mobilització Global convoquen a una assemblea de moviments socials catalans per tal de debatre sobre l’estat i les estratègies futures de les principals campanyes que s’estan portant a terme a casa nostra i establir un calendari de treball que es pugui portar a l’assemblea de moviments socials de Londres. La idea seria de fer una altra assemblea a la tornada per concretar un calendari compartit de mobilitzacions en funció dels acords presos a Londres. |
Mira també:
http://www.revoltaglobal.net/WEB/artrg_95_fselondres.htm |
![](http://barcelona.indymedia.org/images/licenses/norights.gif) This work is in the public domain |
Comentaris
Re: El tercer FSE: oportunitats i reptes per als moviments socials europeus
|
per un@ |
07 oct 2004
|
Una pregunta, per fer l'ingres per reservar l'entrada i l'allotjament a quin banc s'ha de fer?
Ens veiem a London |
Re: El tercer FSE: oportunitats i reptes per als moviments socials europeus
|
per estats = capitalisme = opressió |
07 oct 2004
|
Més preguntes: això de les quotes nacionals es fa en funció de les nacions o en funció dels estats que imperen sobre diferents nacions?
els catalans participen dins la quota nacional espanyola o tenen quota nacional pròpia?
s'hi pot parlar en català o sortirà el Borrell de torn per prohibir-nos-ho perquè no tenim quota nacional o tothom s'expressarà en "the language of the empire"? |
Re: El tercer FSE: oportunitats i reptes per als moviments socials europeus
|
per ¿resistència a la globalització? |
07 oct 2004
|
¿Quina resistència? ¿Comunista?
Alguns volen convertir els Forums en la nova litúrgia per que tot segueixi igual.... mentre el discurs sigui solament "caritatiu" i "humanitari" no anirem enlloc: cal replantejar l'actuació política i continuar de veritat la revolució socialista democrática i llibertària. |
Re: El tercer FSE: oportunitats i reptes per als moviments socials europeus
|
per charro |
07 oct 2004
|
tengo algunas dudas sobre todo este encuentro organizado por la "Burocracia social de Barcelona" que organiza todo este menester:
1ª ¿porque vais en representacion de los movimientos sociales de Catalunya, cuando representais a una pequeña parte, que no tiene ningun apoyo de base?, ¿como os presentareis en Londres, como los representantes maximos de los movimientos sociales de Catalunya o Barcelona?
2ª ¿porque insisten en participar en campañas con partidos politicos oficiales(constitucion Europea, plataforma contra la Guerra), que estan aplicando las mismas politicas que se conbaten desde colectivos de base? desalojos de inmigrantes, privatizacion de servicios, especulacion, leease JERC, JIC, IU; que representan a sus respectivos partidos.
no me quiero cargar vuestra aportacion que puede ser positiva pero un poco de humildad y compromiso con las problematicas locales no estaria mal, y no dirigirlas tanto hacia fuera, ni querer controlar algo que no controreis jamas, los movimientos Sociales, ya sabeis a quienes me refiero, esta critica no va dirigida a todos los que van a esta movida, no sigais alucinando con las movilizaciones contra la guerra, cuando no conseguiste pararla.
dejad de drogaros con "la Internacional", que cuando la cantais suena desafinada. |
Re: El tercer FSE: oportunitats i reptes per als moviments socials europeus
|
per josep |
07 oct 2004
|
Un poquito de por favor...
- la quota "nacional" es una manera de dir, no es fa sobre nacions sino per estat, pq es fa sobre el salarin mínim interprofessional de cada estat. I si, encara que ens pesi a molts, pertenyem a l'estat que pertenyem
- sobre la llengua en el FSE: l'any passat els ponents catalans es van poder expressar en la seva llengua, però amb un traductor al costat en castellà del qual feien servir el traductors simultanis. Aquesta situació no era per res justa (ja que discriminava als catalans pq retallava per la meitat el seu temps d'intervenció) i la XMG ha aconseguit aquest any traducció simultànea del català a varis idiomes europeus.
- La XMG sempre ha participat com a "delegació catalana anticapitalista"
- Sobre la reprensentacio de la XMG dels moviments socials de Barcelona:
Bé, a l'última assamblea de moviments socials convocada per la XMG per preparar propostes per portar al FSE de Paría hi van participar representats de més de 20 moviments socials catalans. Evidentment que els moviments socials son molt més, pero 20, deu n'hi dó. Esmento els que me'n recordo:
Plataforma Aturem la Guerra, Assemblea de Resistències al Fòrum, Assemblea d'Immigrants per la regularització sense condicions, Xarxa contra els tancaments d'empreses i la precarietat, xarxa contra el deute extern, cornella sense fronteres, marxa mundial de dones, Fòrum social mediterrani, campanya contra la constitució europea, gent contra el 12 d'octubre res a celebrar, assemblea bolivariana de Catalunya, xarxa d'enllaç amb Palestina, etc. (ho dic de memòria segur q m'oblido de molt importants)
Mai la XMG s'ha erigit representant dels moviments socials catalans. Però si cada any hi ha una cita de moviments socials europeus algu haurà de portar veu a la gent de moviments d'aquí que vol que se l'escolti. I buenu, per no ser representant, a veure qui pot mobilitzar 20 moviments en assemblea .
- sobre campanyas amb "partidos políticos oficiales":
Primer dir que si tu fas un manifest pq el signi qui vulgui i les JERC el volen firmar... que faràs? els dius que no? pq això es lo q fan a les campanyes, signar-ho i apa, ja ens veurem. De totes maneres, no es agradable la lluita amb gent d'aquests partits, la XMG t'ho pot dir per experiència pròpia. Pero bueno, sembla que molts no saben encara que carai es un moviment social i com es crea. us recomano qualsevols manualet petitet de primer de sociologia. els moviments no es fan a la teva imatge i semblança.
PD: lo de "burocracia social de Barcelona", molt bó :D |
Re: El tercer FSE: oportunitats i reptes per als moviments socials europeus
|
per charro |
08 oct 2004
|
seguro que los movimientos sociales no se hacen a mi voluntad; pero de uni do, lo que significa participar con esta gente en las plataformas y lo peor es darse cuenta de que son gente que podrian cambiar las politicas que se estan llevando desde el tripartit y no ho fan, no hay que leer ningun manual de sociologia para darse cuenta de que estan aplicando politicas contrarias: especulacion, tunel de Bracons, Forum 2004, TAV, 22@, desalojo de la catedral, represion de movimientos sociales, privatizacion de servicios, etc, etc..
no estic parlan de cualsevol colectivo de la ciutat, en la Plataforma contra la Guerra no solo era firmar un manifesto y ya esta, para una de las ultimas manis tanto ERC como ICV y PSOE+ COCOS y UGT, boicoteron la mani porque iban los sin Papeles, y los Anti-Forum, ¿que me lo invento?, no cal estudiar en la universidad para darse cuenta, de esto.
la gente de la Assamblea de Resistencies al Forum, no aceptaba, a ningun colectivo ni Ong's, ni partido politico que estuviese participando en el Forum, ¿que no se puede negar la entrada? i tant, no por sectarismo, es simplemente por un minimo de coherencia, no hace falta mucha, ni ser muy radical. y tenian toda la razon estamos criticando las politicas de estos partidos y despues participan en plataformas, anda ya!!
salut i gracies per la resposta |
|
|